Průvodce systémem zdravotní péče České republiky
informační příručka pro cizince
Praha 2002
Obsah 
1.	Stručná charakteristika systému zdravotní péče v ČR	4
2.	Typy zdravotního pojištění	5
2.1.	Rozdíly mezi veřejným a soukromým zdravotním pojištěním	5
2.2.	Veřejné zdravotní pojištění	5
2.3.	Smluvní zdravotní pojištění	7
2.3.1	A/ Krátkodobé smluvní zdravotní pojištění (při pobytu do 365 dnů)	7
2.3.2	B/ Dlouhodobé smluvní zdravotní pojištění (při déle trvajícím pobytu, nad 365 dní)	7
3.	Plátci pojistného	8
3.1.	Situace zaměstnance	9
3.2.	Situace osoby samostatně výdělečně činné	10
3.3.	Osoby, za které je plátcem pojistného stát	11
4.	Práva a povinnosti cizinců při čerpání zdravotní péče v ČR	13
4.1.	Pojištěnci veřejného zdravotního pojištění	13
4.2.	Pojištěnci dlouhodobého smluvního pojištění	14
5.	Rozsah péče hrazené zdravotními pojišťovnami	16
5.1.	Oblast veřejného zdravotního pojištění	16
5.2.	Oblast dlouhodobého smluvního zdravotního pojištění	17
5.3.	Oblast krátkodobého smluvního zdravotního pojištění	19
6.	Bezplatné poskytování zdravotní péče na základě mezinárodních smluv	19
7.	Organizace systému poskytování zdravotní péče v ČR	21
7.1.	Ambulantní péče	22
7.2.	Ústavní péče	24
7.3.	Pohotovostní a záchranná služba	25
7.4.	Závodní zdravotní služba	26
7.5.	Bezpečnost a ochrana zdraví při práci	26
8.	Problémy v otázkách zdravotní péče v ČR a praktické rady pro postup	29
8.1.	Oblast zdravotního pojištění	29
8.2.	Čerpání zdravotní péče	33
8.3.	Cizinec v zaměstnaneckém poměru	40
8.4.	Cizinec – podnikatel, osoba samostatně výdělečně činná	42
8.5.	Zdravotní pojištění dítěte-cizince narozeného na území ČR	43
9.	Přehled nejdůležitějších platných právních předpisů z  oblasti  poskytování zdravotní péče	47

Úvod
Cílem této brožury je informovat cizince, ať již trvale nebo přechodně žijící v České republice (dále ČR), o systému péče o zdraví v ČR, aby se v případě potřeby mohli v tomto systému snadno a rychle orientovat a využít možností, jež jsou dány příslušnými právními normami a existující sítí zdravotnických zařízení. Cizinci také musí být informováni o zákonem stanovených povinnostech.

1.	Stručná charakteristika systému zdravotní péče v ČR
Péče o zdraví v ČR je založena na následujících principech: (1) solidarita, (2) vysoký podíl samosprávy, (3) vícezdrojové financování s převažujícím podílem veřejného zdravotního pojištění, (4) svobodná volba lékaře, zdravotnického zařízení, (5) svobodná volba zdravotní pojišťovny v rámci systému veřejného zdravotního pojištění, (6) stejná dostupnost poskytovaných služeb pro všechny pojištěnce.
Zákonné normy v ČR vycházejí z  následujících zásad: péče o zdraví se zaměřuje především preventivně k ochraně a k soustavnému upevňování zdraví a zvláštní pozornost má být věnována  péči o novou generaci. Současně jeden z hlavních principů předpokládá snahu každého jednotlivce o zdravý život a snahu přispívat k vytváření zdravých  podmínek a zdravého způsobu života a práce obecně.
Zdravotní péče je v ČR poskytována na základě veřejného zdravotního pojištění nebo smluvního zdravotního pojištění. 

2.	Typy zdravotního pojištění
2.1.	Rozdíly mezi veřejným a soukromým zdravotním pojištěním
Veřejné zdravotní pojištění vzniká ze zákona všem, kdo mají v ČR trvalý pobyt, a dále těm, kteří zde sice trvalý pobyt nemají, ale jsou zaměstnanci zaměstnavatele, který má sídlo na území ČR. Ti, kdo nesplňují podmínky účasti na veřejném zdravotním pojištění, mohou uzavřít smluvní zdravotní pojištění.
	Kvalita poskytnutých zdravotnických služeb je stejná, bez ohledu na typ pojištění. Významné rozdíly jsou v rozsahu zdravotní péče kryté veřejným a smluvním zdravotním pojištěním a rovněž v podmínkách vzniku, zániku a trvání pojištění.

2.2.	Veřejné zdravotní pojištění
Systém veřejného  zdravotního pojištění v České republice je založen na vzájemně provázaném řetězci subjektů  pojištěnec  -  poskytovatel zdravotní péče – zdravotní pojišťovna. 
Účast na veřejném zdravotním pojištění vzniká:
•	osobám s trvalým pobytem na území ČR. To jsou jednak občané ČR, kteří jsou na území ČR k trvalému pobytu hlášeni, a dále cizinci, kteří jsou držiteli povolení k pobytu na území ČR nebo jimž byl udělen azyl a jsou zde hlášeni k trvalému pobytu;
•	osobám, které zde trvalý pobyt nemají, a to za podmínky, že jsou to zaměstnanci zaměstnavatele, který má na území ČR sídlo.
	Účast na veřejném zdravotním pojištění vzniká ze zákona. Není tedy k jeho vzniku třeba žádného jednání s pojišťovnou.  Pojištěncem se osoba stane ke dni, kdy byla splněna některá ze dvou uvedených podmínek (trvalý pobyt nebo zaměstnání). 

Účast na veřejném zdravotním pojištění zaniká:
•	ukončením trvalého pobytu na území ČR,
•	ukončením zaměstnaneckého poměru v ČR (v případě osob bez trvalého pobytu v ČR).

Veřejné zdravotní pojištění v ČR provádějí zdravotní pojišťovny, v nejvyšší míře pak Všeobecná zdravotní pojišťovna ČR (dále VZP). Vedle ní působí v současné době 8 dalších  pojišťoven. Jsou označovány jako pojišťovny zaměstnanecké, resortní, oborové nebo podnikové. Toto označení však neznamená omezení přijímání pojištěnců  jedině na pracovníky daných oborů, jejich pojištěnci  se mohou stát osoby z jiných úseků, resp. osoby, jež nejsou výdělečně činné. Každá zdravotní pojišťovna  má povinnost přijmout jako pojištěnce každou osobu, jež  splňuje podmínky účasti na veřejném zdravotním pojištění. V případě rušení  (úpadku) některé z pojišťoven přebírá její pojištěnce VZP ČR, pokud si sami nezvolili jinou zdravotní pojišťovnu.
Osoba, která je pojištěncem ve smyslu veřejného zdravotního pojištění, má nárok na výběr zdravotní pojišťovny, u které bude pojištěna. Z tohoto nároku existují výjimky, které jsou stanovené zákonem. 
	
2.3.	Smluvní zdravotní pojištění 
Ti, kdo nesplňují podmínky pro účast na veřejném zdravotním pojištění, mohou uzavřít smluvní zdravotní pojištění u VZP. S ohledem na délku doby,  po kterou se chce osoba smluvně zdravotně pojistit a s ohledem na rozsah péče hrazené z pojištění, se uzavírá buď krátkodobé smluvní zdravotní pojištění nebo dlouhodobé smluvní zdravotní pojištění. 

2.3.1	A/ Krátkodobé smluvní zdravotní pojištění (při pobytu do 365 dnů)  
•	toto pojištění je vhodné při krátkodobém pobytu na území ČR, např. za účelem turistiky nebo z pracovních důvodů.
2.3.2	B/ Dlouhodobé smluvní zdravotní pojištění (při déle trvajícím pobytu, nad 365 dní) 
•	toto pojištění mohou uzavřít cizinci pobývající v ČR na základě víza nad 90 dnů (s výjimkou cizinců s vízem nad 90 dnů za účelem zaměstnání, pokud má jejich zaměstnavatel sídlo  na území ČR – ti jsou totiž účastni na veřejném zdravotním pojištění.) 
	Pojištění lze uzavřít pouze u VZP; volba pojišťovny v ČR tedy není v tomto případě možná.
Pojištění vzniká na základě uzavření smlouvy a ke dni, který smlouva stanoví. Smluvní zdravotní pojištění se ukončuje uplynutím lhůty sjednané ve smlouvě nebo vypovězením smlouvy dle smluvních podmínek. V případě nezaplacení pojistného smlouva zaniká.

	Sazba pojistného je vyšší než při účasti na veřejném zdravotním pojištění a pojištění kryje užší rozsah zdravotní péče než veřejné zdravotní pojištění. Úhrada léků je poskytována ve stejném rozsahu jako u veřejného zdravotního pojištění.
	Pojištění se uzavírá většinou na dobu nejméně jednoho roku, pojistné se platí v české měně, a to  předem čtvrtletně, půlročně nebo  na celé období jednoho roku. 
	Dlouhodobé smluvní zdravotní pojištění se uzavírá s osobami, které nejsou starší 70 let na základě vstupní zdravotní prohlídky v pojišťovnou určeném zdravotnickém zařízení (na náklady pojištěnce, po uzavření smlouvy je část vynaložené částky vyplácena zpět – nejvýše  však 400 Kč).  Výše pojistného je  závislá na pohlaví pojištěnce, na jeho  věku a na stanovených smluvních podmínkách.
Podmínky, za kterých se smluvní pojištění sjednává, rozsah  pojistného plnění, práva a povinnosti pojištěnce a pojistitele a způsob placení pojistného stanoví Všeobecné pojistné podmínky, které vydává VZP. 
Seznam zdravotnických zařízení, která poskytují zdravotní péči na základě dlouhodobého smluvního pojištění, je k dispozici na všech okresních pobočkách VZP.

3.	Plátci pojistného
Osoby, které jsou účastné veřejného i smluvního zdravotního pojištění, mají povinnost pravidelně platit pojistné. Tato povinnost vzniká dnem vzniku pojištění. Zatímco účastníci smluvního zdravotního pojištění jsou zpravidla i plátci tohoto pojištění, u účastníků veřejného zdravotního pojištění je plátců pojistného několik, jsou to:
a/ pojištěnci,  b/ zaměstnavatelé, c/ stát. 
Pro určení plátce pojistného veřejného zdravotního pojištění je třeba rozlišit několik následujících případů. 
3.1.	Situace zaměstnance
	Pokud je účastník systému veřejného zdravotního pojištění zaměstnancem, platí pro něj tato pravidla:  
•	na úhradě pojistného se spolu se zaměstnancem podílí také jeho zaměstnavatel, zaměstnanec hradí jednu třetinu z celé částky pojistného a zaměstnavatel zbylé dvě třetiny, tyto složky představují 4,5 % a 9 % vyplacené mzdy, celkem tedy 13,5 %;
•	pojistné za zaměstnance odvádí zaměstnavatel, který mu příslušnou částku sráží z platu a poukazuje příslušné pojišťovně;
•	při nástupu zaměstnance do zaměstnaneckého poměru musí o této skutečnosti zaměstnavatel nejpozději do 8 dnů informovat příslušnou zdravotní pojišťovnu (ve stejné lhůtě pak i případné ukončení pracovního poměru), pokud  zaměstnanec zjistí, že to zaměstnavatel neučinil, je povinen sám neprodleně tuto skutečnost pojišťovně oznámit. 

Důležitou povinností, kterou nelze zanedbat, je to, že v případě pracovního poměru je současně nezbytná účast na nemocenském pojištění, zajišťujícím finanční zabezpečení  pojištěnce v případě nemoci podle  samostatných předpisů o sociálním pojištění. Nemocenské a zdravotní pojištění jsou v České republice dva samostatné systémy, které nejsou propojeny.

3.2.	Situace osoby samostatně výdělečně činné
Osoby samostatně výdělečně činné účastné veřejného zdravotního pojištění:
•	odvádějí pojistné samy, a to ve formě měsíčních záloh a následného ročního vyúčtování, 
•	jsou povinny do osmi dnů od zahájení nebo ukončení samostatné výdělečné činnosti své pojišťovně tuto skutečnost ohlásit,
•	jsou povinny při změně zdravotní pojišťovny předložit nové zdravotní pojišťovně doklad o výši záloh na pojistné.

	Neplatí-li samostatně výdělečně činná osoba pojistné řádně a včas, riskuje, že ji bude pojišťovnou vyměřeno penále, pojišťovna bude na takové osobě pojistné a penále vymáhat.
	Tyto osoby mají přístup k nemocenskému pojištění ve formě dobrovolné účasti.

	Není-li osoba samostatně výdělečně činná účastná veřejného zdravotního pojištění, musí se smluvně pojistit u VZP.
3.3.	Osoby, za které je plátcem pojistného stát
	Za některé osoby, které jsou účastné na veřejném zdravotním pojištění, je plátcem pojistného stát. 
•	jsou to např. nezaopatřené děti (do 26 let věku), důchodci-poživatelé důchodů z důchodového pojištění ČR, studenti (do 26 let věku), matky na mateřské dovolené nebo ti, kdo řádně a celodenně pečují o alespoň o jedno dítě do sedmi let věku nebo o dvě děti do patnácti let věku, vojáci základní služby, osoby ve vazbě a výkonu trestu a další.  
•	Pokud mají tyto osoby kromě toho samy příjmy ze zaměstnání nebo ze samostatné výdělečné činnosti, je plátcem pojistného stát i tyto osoby. 

	V některých případech hradí poskytnutou zdravotní péči za stanovených podmínek stát, i když cizinec nemá účast na veřejném zdravotním pojištění ani si nesjednal smluvní zdravotní pojištění. Je to zejména v následujících případech:
•	Žadatel o azyl/účastník azylového řízení - poskytuje se zdravotní péče v souvislosti s úrazem nebo onemocněním, narozením dítěte, nařízenou karanténou a jiným opatřením v souvislosti s ochranou veřejného zdraví. Náklady na poskytnutou zdravotní péči hradí stát.
•	Osoba s platným vízem za účelem strpění nebo  s  platným vízem za účelem dočasné ochrany - poskytuje se zdravotní péče ve stejném rozsahu jako v případě žadatele o azyl, v tomto rozsahu ji rovněž hradí stát.
•	Cizinec ve výkonu trestu/ve vazbě - nutnou a neodkladnou péči hradí stát, konkrétně vězeňská služba ze svého rozpočtu.
	
	Osoba, která má v ČR trvalý pobyt (a je tudíž účastníkem systému veřejného zdravotního pojištění), ale není zaměstnána, není osobou samostatně výdělečně činnou, ani nepatří mezi osoby, za které platí pojistné stát, je sama povinna řádně odvádět zálohy na pojistné své pojišťovně.
	Nezaplatí-li plátce pojistné ve stanovené výši a včas, je příslušná pojišťovna povinna vymáhat na dlužníkovi jeho zaplacení včetně penále. To samozřejmě neplatí pro zaměstnance (za které pojistné odvádí zaměstnavatel) a rovněž pro osoby, za které platí pojistné stát.
	Neplněním povinnosti odvádět pojistné pojistný vztah nezaniká. 

	Pojištěnci systému veřejného zdravotního pojištění nejsou povinni platit pojistné po dobu, kdy jsou dlouhodobě v cizině, pokud jsou tam zdravotně pojištěni nebo se jim tam poskytuje zdravotní péče bez přímé úhrady na základě mezinárodní smlouvy a pokud o tom učinili u příslušné pojišťovny písemné prohlášení. 
4.	
Práva a povinnosti cizinců při čerpání zdravotní péče v ČR 
4.1.	Pojištěnci veřejného zdravotního pojištění	
	Cizinec, který je účastníkem systému veřejného zdravotního pojištění, má následující práva:
•	na výběr zdravotní pojišťovny - zdravotní pojišťovnu lze změnit pouze jednou za 12 měsíců, a to vždy jen k prvními dni kalendářního čtvrtletí, 
•	na výběr lékaře a zdravotnického zařízení (s výjimkou závodní zdravotní služby), kteří jsou ve smluvním vztahu k příslušné zdravotní pojišťovně - toto právo může pojištěnec uplatnit jednou za tři měsíce, 
•	 na výběr dopravní zdravotní služby, která je ve smluvním vztahu k příslušné zdravotní pojišťovně,
•	 na zdravotní péči bez přímé úhrady (s výjimkou výkonů, které ze zákona nejsou hrazeny z veřejného zdravotního pojištění) - zdravotní pojišťovna také může zabezpečit úhradu zdravotního výkonu či léčby, které jinak nejsou hrazeny z prostředků veřejného zdravotního pojištění, je-li prokázáno, že v daném případě jsou jedinou možností zdravotní péče, 
•	právo na výdej léčivých přípravků bez přímé úhrady, jde-li o přípravky  hrazené z veřejného zdravotního pojištění,
•	právo podání stížnosti v případě  pochybnosti o tom, zda je péče  poskytována náležitým způsobem – pojištěnec se může obrátit na vedoucího zdravotnického zařízení nebo na jeho zřizovatele, na Českou lékařskou komoru, Českou stomatologickou komoru, Českou lékárnickou komoru nebo na zdravotní pojišťovnu. 

Pojištěnci vznikají tyto povinnosti:
•	hradit příslušné zdravotní pojišťovně  pojistné, 
•	spolupracovat při léčbě,
•	podrobit se, v případě potřeby,  stanoveným preventivním opatřením, 
•	vyvarovat se jednání, které vede k vědomému poškození vlastního zdraví,
•	prokazovat se při poskytování zdravotní péče s výjimkou poskytování léčivých přípravků a prostředků zdravotnické techniky platným průkazem pojištěnce nebo náhradním dokladem,
•	plnit oznamovací povinnost vůči zdravotní pojišťovně (v případě ztráty  průkazu pojištěnce do 8 dnů, v případě změny v osobních údajích do 30 dnů od této změny).

4.2.	Pojištěnci dlouhodobého smluvního pojištění
	Cizinec pojištěný na základě dlouhodobého smluvního zdravotního pojištění má následující práva:
•	na zdravotní péči v rozsahu stanoveném Všeobecnými pojistnými podmínkami u lékařů a ve zdravotnických  zařízeních, se kterými má VZP smlouvu v oblasti smluvního zdravotního pojištění,
•	  na  vrácení části nákladů na vstupní lékařskou prohlídku pro účely uzavření pojištění, za podmínky, že smlouva je uzavřena,
•	 na úhradu poskytnuté zdravotní péče do výše 1 000 000 Kč,
•	 na přiznání bonifikace (3% z celkové  částky) při jednorázové úhradě pojistného předem na šest nebo dvanáct měsíců,
•	 podílet se na kontrole poskytnuté zdravotní péče, v případě nejasnosti právo se odvolat k reviznímu lékaři,
•	na informace ze strany pojišťovny,
•	 vypovědět pojistnou smlouvu.

Pojištěnci dlouhodobého smluvního zdravotního pojištění mají následující povinnosti:
•	podrobit se stanoveným preventivním prohlídkám, protiepidemickým a hygienickým opatřením stanoveným orgány ochrany veřejného  zdraví,
•	řádně a včas hradit pojistné ve stanovené výši, při nezaplacení pojistného smlouva zanikne,
•	uvádět údaje týkající se smluvního zdravotního pojištění včas a pravdivě a na požádání předložit zdravotní pojišťovně potřebné doklady o úhradě pojistného.
5.	
Rozsah péče hrazené zdravotními pojišťovnami 
5.1.	Oblast veřejného zdravotního pojištění
Zdravotní péče poskytnutá na základě veřejného zdravotního pojištění a hrazená z prostředků tohoto pojištění zahrnuje:
•	ambulantní a lůžkovou (nemocniční) léčebnou péči, 
•	pohotovostní a záchrannou službu,
•	preventivní péči,
•	dispenzární péči,
•	poskytování léčivých přípravků, prostředků zdravotnické techniky (např. přístroje užívané při diagnostice, ale i léčebné a pomocné prostředky, jako např. pomůcky pro nedoslýchavé, obvazy aj.) a stomatologických výrobků,
•	lázeňskou péči, péči v odborných dětských léčebnách a ozdravovnách,
•	závodní preventivní péči,
•	dopravu nemocných, náhradu cestovních nákladů,
•	posudkovou činnost (pouze do jisté míry),
•	prohlídku zemřelého a pitvu.

Samotné léčebné výkony lékařů, kteří uzavřeli smlouvu s některou se zdravotních pojišťoven, ať v ambulantních službách nebo v nemocnicích, jsou plně hrazeny těmito pojišťovnami a smluvní lékaři pojišťoven nejsou od pojištěných pacientů oprávněni požadovat jakékoli poplatky. Není-li však pacient zdravotně pojištěn, lékař naopak je nucen požadovat zaplacení léčebného úkonu a to bez ohledu na skutečnost, zda sám s pojišťovnou smlouvu uzavřel či nikoli.
Pojištěnci se spoluúčastí podílejí na úhradách některých výkonů případně prostředků zdravotnické techniky, které jdou nad rámec stanovený zákonem. Jde například o některé stomatologické výkony, část lázeňské péče a zejména o spoluúčast na úhradě některých léčiv. Část léků  je pojišťovnami hrazena zcela, u části se pacient finančně podílí určitou platbou. Přitom v každé skupině léčiv musí být nejméně jedno, které je pojišťovnou zcela hrazeno a u ostatních musí lékař pacienta předem upozornit na povinnost doplatku při převzetí  léku v lékárně. Náklady na léčiva a prostředky zdravotnické techniky v průběhu nemocniční léčby jsou hrazeny v plné výši. 
Zdravotní péče, na kterou se veřejné  zdravotní pojištění nevztahuje, a kterou je třeba hradit přímo, je vymezena zákonem. Jde například o plastické operace, vybrané stomatologické výkony nebo akupunkturu. 
Z prostředků veřejného zdravotního pojištění se dále nehradí některé  výkony a vyšetření provedené v osobním zájmu pojištěnce nebo jiné osoby, které nemají přímo léčebný charakter a jejichž cílem není zachování nebo zlepšení zdravotního stavu pojištěnce. Jedná se např. o vyšetření pro vydání řidičského průkazu, prohlídky při vstupu do zaměstnání, potvrzení o zdravotní způsobilosti ke studiu a další.
             
5.2.	Oblast dlouhodobého smluvního zdravotního pojištění
Z dlouhodobého smluvního zdravotního pojištění se hradí náklady na poskytnutou péči:
•	diagnostickou,
•	léčebnou,
•	ambulantní,
•	nemocniční,
•	náklady na úhradu léků a prostředků zdravotnické techniky (ve stejném rozsahu jako osobám pojištěným na základě veřejného zdravotního pojištění, s výjimkou sluchadel, elektrických vozíků a myoelektrických protéz),
•	výdaje spjaté s dopravou potřebnou k dosažení zdravotnického zařízení.

Rozsah zdravotní péče hrazené na základě dlouhodobého smluvního zdravotního pojištění je dán Všeobecnými pojistnými  podmínkami VZP, které obsahují výčet druhů péče, jež se z dlouhodobého smluvního pojištění nehradí. Jde o závodní preventivní péči, ústavní péči v odborných léčebných ústavech, lázeňskou péče, stomatologickou péči (s výjimkou úrazu), transplantace, léčení alkoholové a drogové závislosti (včetně všech komplikací a souvisejících diagnóz), léčení AIDS, péče o nemocné cukrovkou léčené inzulínem, léčení chronické ledvinné nedostatečnosti hemodialýzou, léčení růstovým hormonem, léčení hemofilie a jiné poruchy srážlivosti krve, léčení vrozených vad, léčení neplodnosti, léčení vad řeči.  Dále pak péči poskytovanou nad rámec veřejného zdravotního pojištění, jako jsou vyšetření, prohlídky a jiné zdravotní výkony v osobním zájmu pojištěnce, které nesledují léčebný účel (zdravotně kosmetické výkony, umělé přerušení těhotenství, vypracování lékařského potvrzení na žádost fyzické osoby). 
Závodní preventivní péče není hrazena z prostředků smluvního zdravotního pojištění, náklady na vyšetření hradí zaměstnavatel, je-li pojištěnec osobou samostatně výdělečně činnou, hradí si tyto náklady sám.  

5.3.	Oblast krátkodobého smluvního zdravotního pojištění
	Rozsah zdravotní péče hrazené na základě krátkodobého  smluvního zdravotního pojištění je dán Všeobecnými pojistnými podmínkami a smluvním ujednáním. Toto pojištění zajišťuje: 
•	úhradu nákladů nutného a neodkladného léčení v České republice a tranzitních zemích do ČR,
•	náklady na akutní ošetření zubů do 5000,-Kč,
•	náklady na repatriaci pojištěnce do mateřské země,
•	náklady na převoz tělesných ostatků  do mateřské země v případě úmrtí pojištěnce.

6.	Bezplatné poskytování zdravotní péče na základě mezinárodních smluv 
	Na území České republiky je také (mimo rámec veřejného zdravotního pojištění) poskytována zdravotní péče cizím státním příslušníkům na základě mezinárodních smluv, uzavřených mezi Českou republikou a jejich domovským státem. Jedná se především o smlouvy o bezplatném poskytování nutné a neodkladné zdravotní péče na území ČR. Pro uplatnění nároku na zdravotní péči na základě těchto smluv postačí prokázat občanství cestovním pasem. Takto poskytnutou zdravotní péči hradí Ministerstvo zdravotnictví ČR. 
	ČR uzavřela bilaterální smlouvy upravující vzájemné bezplatné poskytování neodkladné zdravotní péče svým občanům s následujícími státy:
Afghánistán, Bulharsko, Irák, Jemen, Jugoslávie, Kambodža, Kuba, Kypr, Libye, Maďarsko, Maroko, Mosambik, Polsko, státy bývalého SSSR (s výjimkou Kazachstánu, Litvy, Lotyšska, Estonska, Uzbekistánu, Běloruska, Ruska a Ukrajiny), Řecko, Slovinsko, Súdán, Sýrie, Tunisko, Velká Británie, Vietnam. 
V případě Vietnamu a Tuniska se bezplatná zdravotní péče aplikuje pouze na osoby, vyslané na území druhého státu v rámci spolupráce upravované těmito dohodami. V praxi to znamená, že dnem 4. července 2001 ve vztahu k Vietnamu a 5. prosince 2001 ve vztahu k Tuniské republice nemohou na základě těchto dohod bezplatně čerpat zdravotní péči ani turisté zmíněných zemí, ani dlouhodobě usazení cizinci. Tito musí v ČR uzavřít zdravotní pojištění nebo zaplatit zdravotní péči v hotovosti

Druhým typem smluv jsou nové smlouvy o sociálním zabezpečení, jejichž součástí je též poskytování zdravotní péče.  Na jejich základě dochází k přenosu nároku ze zdravotního pojištění na území druhého smluvního státu. Pro uplatnění nároku  podle těchto smluv  je třeba dodržet určité administrativní postupy. Obecně lze říci, že péče poskytovaná na základě těchto smluv je též omezena na péči nutnou a neodkladnou, po  předchozím schválení příslušné zdravotní pojišťovny však může být poskytována i v širším rozsahu. V současné době platí tyto smlouvy s Rakouskem, Chorvatskem a Slovenskem, brzy k nim přibudou další.
Přesná úprava podmínek, za kterých je péče poskytována, jakým způsobem a v jakých případech je uvedeno ve správních ujednáních, která jsou součásti těchto smluv. Tyto podmínky se v jednotlivých smlouvách  mohou lišit. Proto by se každý by měl před odcestováním do ČR informovat u příslušných orgánů, zda splňuje podmínky pro pojištění vyplývající z mezinárodní smlouvy. 

Seznam platných mezinárodních smluv včetně smluv o sociálním zabezpečení je dostupný na internetové adrese Ministerstva zdravotnictví: www.mzcr.cz, mezinárodní vztahy, bilaterální smlouvy.  Tento seznam je průběžně aktualizován. Jsou zde rovněž uvedeny příslušné články týkající poskytování zdravotní péče. Na těchto webových stránkách lze nalézt i další informace, které občanům usnadní orientaci při využití zmíněných smluv.

7.	Organizace systému poskytování zdravotní péče v ČR
Na území ČR existují jak státní tak nestátní zdravotnická zařízení. Téměř všechna zařízení jsou smluvní– tj. zařízení mají uzavřenou smlouvu o poskytování a úhradě zdravotní péče se zdravotní pojišťovnou a poskytují pacientům pojištěným u příslušné zdravotní pojišťovny zdravotní péči bez přímé úhrady. Poskytnutá péče je hrazena z prostředků  veřejného zdravotního pojištění. Bez přímé úhrady v rozsahu pojistných podmínek bude také poskytnuta ve smluvních zdravotnických zařízeních (uvedených v seznamu VZP) zdravotní péče cizinci, který má na území ČR uzavřené smluvní zdravotní pojištění.
Z prostředků zdravotního pojištění lze hradit standardní zdravotní výkony/zdravotní péči. Stejně jako v jiných vyspělých státech lze v ČR sjednat zdravotní připojištění na zdravotnické výkony nehrazené z prostředků veřejného zdravotního pojištění.

Zdravotní služby poskytuje soustava  zařízení ambulantní péče, zařízení ústavní (lůžkové) péče, zařízení závodní preventivní péče, zařízení neodkladné péče, zařízení dopravy nemocných, raněných a rodiček, zařízení lázeňské péče, jakož i zajišťování léčiv a  zdravotních pomůcek (prostředků zdravotnické techniky) a stomatologických výrobků 

7.1.	Ambulantní péče
V případě onemocnění  se pacient obrací  zpravidla nejprve na lékaře  tzv. primární péče, kteří pracují v okolí jeho bydliště. Jsou to praktičtí lékaři  pro dospělé, praktičtí lékaři pro děti a dorost, zubní lékaři (stomatologové) a ženští lékaři (praktičtí gynekologové).
Pokud pacient z jakéhokoliv důvodu nezná lékaře nebo zdravotnická zařízení, může se informovat na okresním úřadě. Zdravotní referáty (oddělení) nabízejí seznam všech lékařů a zdravotnických zařízení spadajících do jejich územní správy. Je ovšem také možné vyžádat si radu od zdravotní pojišťovny nebo též sám vyhledat lékaře v telefonním seznamu. 
Při výběru lékaře je ovšem třeba mít na paměti, že se lze přihlásit  pouze k lékaři, který má uzavřenu smlouvu o poskytování zdravotní péče s  pojišťovnou, u níž je pacient pojištěn. Pokud tomu tak je, je lékař povinen přijmout do péče pacienta, který se u něj registruje.  Odmítnout jej může pouze v případech kdy by jeho přijetí znamenalo pro lékaře takové pracovní zatížení, jež by mu znemožnilo kvalitní péči o tohoto pacienta či o jiné pacienty, které již  ve své péči má. Lékař ovšem nemůže odmítnout ošetření v případě neodkladné péče (úrazu, akutního náhlého onemocnění), po tomto ošetření však předává pacienta jeho ošetřujícímu lékaři.  V případě odmítnutí má pacient právo, aby mu lékař odmítnutí potvrdil  písemně. Pokud budete mít o zdůvodnění pochybnosti, obraťte se na zdravotního radu  místně příslušného okresního úřadu s žádostí o prošetření.
Když  převezme praktický lékař pacienta do své péče, stává se jeho registrujícím lékařem, vystaví mu registrační list a tak se zavazuje k soustavné péči o tohoto pacienta, tj. k zajišťování  základní péče (včetně návštěvní služby) a v případě potřeby   k zajištění speciální péče u lékařů specialistů  nebo v nemocnici. Tato ustanovení  se týkají  výše zmíněných skupin lékařů (tedy lékařů primární péče) – praktických lékařů pro dospělé, praktických lékařů pro děti a dorost, lékařů zubních (stomatologů) a v případě žen i praktických gynekologů.
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že pojištěnci smluvního zdravotního pojištění se u lékařů neregistrují. Jejich ošetření provádějí smluvní lékaři, příp. smluvní zdravotnická zařízení VZP.
Pokud zdravotní stav pacienta vyžaduje specializovanou péči, kterou mu nemůže poskytnout jeho registrující lékař primární péče, doporučí mu  odpovídající specializované zdravotnické zařízení , jež má  smlouvu s pacientovou  zdravotní pojišťovnou. I v tomto případě má ovšem pacient právo svobodné volby. Většinou jde o samostatné specializované zařízení nebo odborné pracoviště v rámci polikliniky. Může jít i o  ambulantní pracoviště v  nemocnici. Registrující lékař v takovém případě  vydá  doporučení  k odborné péči nebo žádost o konziliární vyšetření.  Své doporučení zdůvodní a  odborným lékařům sdělí písemně výsledky svých dosavadních vyšetření. Odborný ošetřující lékař pak registrujícího lékaře informuje o svých zjištěních a  postupech léčby , případně doporučí další postupy léčby,  či uvede doporučení týkající se pracovní schopnosti pacienta.

7.2.	Ústavní péče
Pokud to vyžaduje charakter onemocnění, doporučí  registrující nebo ošetřující lékař pacientovi léčbu v nemocnici. Obdobně jako v případě předání pacienta  do odborné péče doporučí pacienta k přijetí do nemocnice nebo mu přímo toto přijetí sám dohodne. 
           Po skončení vyšetření a léčby v nemocnici je pacient propuštěn, jsou mu vydány  potřebné léky  na tři dny a pro ošetřujícího lékaře je mu vydána zpráva o způsobu a výsledcích ošetření v ústavní léčbě s doporučením dalších postupů. Nárok na písemnou zprávu lékaře není však stanoven zákonem, v praxi je též možné, že ošetřující lékař odešle tuto zprávu přímo praktickému lékaři sám.  

V České republice existují nemocnice tří typů v závislosti na počtu jejich lůžek a počtu odborných oddělení, tj. ve vztahu ke komplexnosti služeb, které jsou v jednotlivých typech nemocnic poskytovány. 1/ Malé nemocnice zpravidla  poskytují služby ve vybraných  základních oborech, např. chirurgie, interní lékařství, dětské oddělení, ženské oddělení. 2/ Středně velké  nemocnice poskytují komplexní služby ve více jak deseti oborech (chirurgie, interní lékařství, dětské, neurologie, plicní, infekční, oční, nosní-krční-ušní, urologie, ortopedie,  diagnostické obory – radiodiagnostika, nukleární medicína, biochemie, mikrobiologie). Tyto nemocnice jsou schopny poskytnout 80 až 90 % potřebné nemocniční péče. 3/ Ve velkých nemocnicích jsou vedle základní nemocniční péče poskytovány také vysoce specializované nemocniční služby (např. kardiochirurgie, neurochirurgie). V některých velkých nemocnicích jsou také transplantační centra.
Lůžková péče je vedle nemocniční péče poskytována v síti odborných léčebných ústavů. Jde o léčebny dlouhodobě nemocných, psychiatrické léčebny, rehabilitační ústavy, ozdravovny a noční sanatoria, léčebny tuberkulózy a respiračních nemocí a lázeňské léčebny.
Síť zdravotnických zařízení je dále doplněna o lékárny a další zdravotnická zařízení, která vydávají léčiva a  prostředky zdravotnické techniky.

7.3.	Pohotovostní a záchranná služba
Zdravotní péče musí být ovšem zajištěna i v případě náhlého onemocnění nebo úrazu v době mimo ordinační hodiny nebo nepřítomnosti ošetřujícího lékaře. Toto zajištění se uskutečňuje v závislosti na místních podmínkách - v menších místech se to děje  obvykle ve spolupráci lékařů, kteří se navzájem zastupují, ve větších lokalitách jsou pak organizovány pohotovostní služby ve zvláštních ordinacích nebo v pohotovostní službě nemocnic.  Pohotovostní služby jsou organizovány i pro náhlá onemocnění zubní.  
Pro případy náhlých těžkých onemocnění, kdy se pacient nemůže sám dopravit k lékaři a kdy je nezbytné rychlé ošetření a jeho přeprava do zdravotnického zařízení, aby nedošlo k nebezpečnému zhoršení zdravotního stavu nebo ohrožení jeho života, je organizována záchranná služba, jejíž pomoci se lze dovolat prostřednictvím zvláštní telefonní linky na telefonním čísle 155.

7.4.	Závodní zdravotní služba 
 Závodní preventivní péče zabezpečuje ve spolupráci se zaměstnavatelem prevenci a ochranu zdraví zaměstnanců před nemocemi z povolání a jinými poškozeními zdraví na pracovišti, včetně prevence úrazů. Zařízení závodní preventivní péče provádějí odbornou poradní činnost v otázkách ochrany a podpory zdraví a sociální pohody zaměstnanců. Pravidelně kontrolují pracoviště podniků, zjišťují vlivy práce a pracovních podmínek na zdraví zaměstnanců, vykonávají preventivní lékařské prohlídky zaměstnanců (vstupní, průběžné a výstupní).

7.5.	Bezpečnost a ochrana zdraví při práci
	V ČR existuje velké množství právních předpisů, upravujících bezpečnost a ochranu zdraví při práci. Jsou tak stanoveny zásady preventivní péče a ochrany zdraví, které musí zajistit zaměstnavatel svým zaměstnancům. Jde zejména o ochranu zdraví zaměstnanců před nemocemi z povolání a jinými poškozeními zdraví z práce a  prevenci úrazů. Ze stanovených zásad vyplývá pro zaměstnavatele povinnost zajistit potřebnou péči svým zaměstnancům, jakož i dobré, bezpečné a nezávadné pracovní podmínky. 
Za tímto účelem je zaměstnavatel povinen kontrolovat nezávadnost pracovního prostředí, přijímat opatření, která mají zamezit vzniku rizik, kontrolovat a vyhodnocovat rizikové faktory na pracovištích. Zaměstnavatel je dále povinen dbát o dobrou informovanost zaměstnanců, zejména jde o znalost zdravotnického zařízení, ve kterém jim bude poskytována „závodní preventivní péče“ (vzhledem k tomu, že volba lékaře je zde omezena), o informace o lékařských preventivních prohlídkách a druzích očkování, kterým jsou zaměstnanci v souvislosti s výkonem práce povinni se podrobit apod. 
V případě, že zaměstnavatel tyto povinnosti neplní, může se zaměstnanec obrátit na odborový orgán a požádat jej o pomoc při zjednání nápravy. Zaměstnanec si též může zjistit, zda je v jeho zaměstnavatelské organizaci zřízena funkce zástupce pro ochranu zdraví a bezpečnost při práci, se kterým je též možné danou věc projednat a zajistit nápravu.
Vedle obecných právních předpisů platí i předpisy zvláštní, upravující konkrétní požadavky např. na posuzování zdravotní způsobilosti u konkrétních profesí.
Právní předpisy stanoví, které činnosti se považují za epidemiologicky závažné, které práce jsou prováděny na rizikových pracovištích, které činnosti vykonávané zaměstnancem mohou ohrozit zdraví ostatních zaměstnanců nebo jiných osob nebo pro které činnosti je vyžadována zvláštní zdravotní způsobilost. Před zahájením vykonávání těchto činností se osoba, která je bude vykonávat, musí podrobit vyšetření, zda je výkonu takovéto práce zdravotně způsobilá (vstupní prohlídce). Zdravotní stav této osoby by měl být i nadále sledován. Proto jsou prováděny periodické preventivní prohlídky v předepsaném rozsahu i časových termínech. Předpisy také stanoví podmínky provádění řadových, výstupních či mimořádných preventivních prohlídek a postup v případě zjištění nemoci z povolání a zajištění zdravotní péče pro tyto osoby.

8.	
Problémy v otázkách zdravotní péče v ČR a praktické rady pro postup
	Tato kapitola má cizincům napomoci v situacích, do kterých by se v ČR mohli dostat a nevěděli by si rady.
8.1.	Oblast zdravotního pojištění
Přijel jsem do ČR a nejsem zdravotně pojištěn. Jak mám postupovat, kam se mám obrátit, jaké jsou mé možnosti?
Cizinec má povinnost pobývat v ČR řádně zdravotně pojištěn. Přijede-li nepojištěn a zjistí-li to některý příslušný orgán již při přechodu hranic, nemusí mu vůbec povolit vstup. V případě pobytu na území ČR bez pojištění porušuje české právní předpisy a hrozí mu postih za správní delikt. 
V případě potřeby  sebemenšího vyšetření nebo zákroku se po osobách, které v ČR nemají uzavřené zdravotní pojištění, vyžaduje úhrada v hotovosti, a to ve smluvních cenách, které mohou dosáhnout velmi vysokých částek. 
	Pokud přijíždíte do ČR za účelem zaměstnání, měl byste být  držitelem víza za účelem zaměstnání, vydaného na základě řádného povolení k zaměstnání. Pojistné za vás bude odvádět váš zaměstnavatel se sídlem v ČR a pojistný vztah vám vznikne současně se vznikem pracovního poměru. Pouze pokud Vás zaměstnavatel zaměstnává v ČR, ale sídlo má v cizině, informujte se u něj o podmínkách svého zdravotního pojištění na území ČR.
Pokud přijíždíte do ČR s vízem k pobytu nad 90 dnů a za jiným účelem, než je zaměstnání, uzavřete si dlouhodobé smluvní zdravotní pojištění. Tento typ pojištění provádí v ČR Všeobecná  zdravotní pojišťovna (VZP). Obraťte se na některou z jejích okresních poboček, nebo na asistenční službu VZP ČR (telefonní číslo: 420-2-2175 2121, 420 602 268 902, e-mail: asistence@vzp.cz).
VZP Vám nabízí typ smluvního pojištění podle délky Vašeho pobytu v ČR. Může to být „Smluvní zdravotní pojištění osob s krátkodobým pobytem„ - max. na dobu 365 dnů přechodného pobytu v ČR nebo „Smluvní zdravotní pojištění osob s dlouhodobým pobytem na území ČR“. Vybrat si můžete také podle rozsahu smluvních podmínek, se kterými se vždy dobře seznamte. 
Rozhodnete-li se využít služeb VZP ČR, je potřeba učinit následující kroky :
•	seznámit se s všeobecnými pojistnými podmínkami smluvního zdravotního pojištění v kterékoliv okresní pobočce VZP ČR ,
•	vyplnit formuláře (potřebné pokyny poskytnou pracovníci VZP ČR), 
•	absolvovat vstupní lékařskou prohlídku  (jen v případě dlouhodobého smluvního pojištění),
•	dostavit  se  k podepsání  smlouvy , 
•	uhradit předepsanou částku pojistného.
	
Co když se mi něco stane na cestě do ČR? 
Situaci, že nebudete na cestě do České republiky zdravotně pojištěn/a je možné předejít, např. uzavřením krátkodobého smluvního zdravotního pojištění.
Pokud je klient smluvně pojištěn u VZP ČR  ještě před zahájením cesty, je mu uhrazena i poskytnutá zdravotní péče při tranzitu do ČR. (zdravotní pojištění si můžete uzavřít „na dálku“) prostřednictvím zástupce v ČR.

Jak je to se zdravotním pojištěním v ČR, když jedu dočasně do své země? Vrátí mi peníze zpětně?
Dočasný odjezd do domovské země není důvodem k vrácení pojistného. 
Účastníci smluvního zdravotního pojištění jsou povinni dodržovat smluvní podmínky (v tomto případě především platit pojistné), a to po celou dobu platnosti smlouvy s pojišťovnou.
Jste-li účastníkem veřejného zdravotního pojištění a dlouhodobě (nepřetržitě minimálně po dobu šesti měsíců) pobýváte mimo území ČR a jsou v cizině zdravotně pojištěn nebo je vám zajištěno poskytování zdravotní péče bez přímé úhrady na základě mezinárodních smluv, máte možnost tuto skutečnost své pojišťovně nahlásit a neplatit za tuto dobu pojistné. O této skutečnosti však musíte učinit u své zdravotní pojišťovny písemné prohlášení.
Pokud jedete dočasně mimo ČR, můžete navíc uzavřít u kterékoli pojišťovny cestovní zdravotní připojištění, kterým v rozsahu smluvních podmínek získáte krytí případných výdajů souvisejících s lékařským ošetřením na cestě, krytí repatriace a dalších výhod a včetně možnosti využít asistenční služby.

Co všechno kryje zdravotní pojištění a co je potřeba doplatit hotově? 
Přesný výčet rozsahu poskytované zdravotní péče u jednotlivých typů pojištění najdete v kapitole „Rozsah péče hrazené zdravotními pojišťovnami podle typů pojištění“ této příručky.

Musím se automaticky pojistit u VZP ČR nebo mám i jiné možnosti? Jaké? 
Pokud jste účastníkem veřejného zdravotního pojištění, můžete si vybrat kteroukoli z devíti zdravotních pojišťoven, které na území ČR působí. Smluvní zdravotní pojištění mohou cizinci i občané bez trvalého pobytu v ČR, kteří nejsou účastníky veřejného zdravotního pojištění, uzavřít pouze u Všeobecné zdravotní pojišťovny, která je pro tuto činnost vybavena licencí. Toto pojištění můžete uzavřít v kterékoli okresní pobočce VZP. Smluvní zdravotní pojištění VZP je uznáváno Cizineckou policií jako pojištění splňující podmínky zákona č. 326/1999 Sb., Policií ČR a znají ho i zdravotnická zařízení v České republice. 

Mám zájem uzavřít nějaké exkluzivní zdravotní pojištění. Kam se mohu obrátit, jaké výkony to kryje a kolik to asi stojí? 
Osoby  pobývající dlouhodobě  na území České republiky za účelem práce, přicházejí do České republiky zpravidla zdravotně pojištěny svým zaměstnavatelem. Taková pojištění již tradičně umožňují pojistit se do vyšších částek. Vzhledem k poměrně vysokým částkám pojistného, je tento typ pojištění využíván převážně zaměstnavateli (firmami) pro zabezpečení svých zaměstnanců.
Pojišťovny v ČR mají ve své nabídce i soukromé doplňkové  pojištění (pojištění těhotných žen a pojištění akutní stomatologické péče). O konkrétních možnostech se informujte přímo v pojišťovně.

Co se stane v případě, že dostanu průkaz pojištěnce s několikadenním zpožděním a něco se mi zrovna stane? Nebude po mně vymáhám dluh? 
	Vznik pojištění není vázán na okamžik vydání průkazky pojištěnce, ta plní pouze funkci dokladu o uzavřeném zdravotním pojištění. V případě, že se vám v tomto krátkém období (od uzavření pojištění do obdržením průkazu) něco stane, zdravotní péče vám bude poskytnuta. Dluh  v případě  platnosti  účasti  na zdravotním pojištění nevznikne a tudíž vymáhán nebude.
	Musíme vás v tomto případě ale upozornit, že v praxi po vás může být bez dokladu o pojištění požadována ve zdravotnickém zařízení přímá platba za poskytnutou péči. Jste-li již držitelem průkazu pojištěnce, noste jej stále při sobě!

8.2.	Čerpání zdravotní péče
Co mám dělat v případě, že pocítím potřebu vyhledat lékařskou péči? 
Jde-li o potřebu péče akutní, neodkladné, má povinnost Vás ošetřit každé, tedy i nejbližší zdravotnické zařízení. V případě, že potřeba poskytnutí zdravotní péče není akutní, vyhledejte péči ve zdravotnickém zařízení, se kterým má vaše pojišťovna  uzavřenou smlouvu. V těchto zařízeních Vám bude poskytnuta zdravotní péče bez přímé úhrady, v rozsahu daném typem vašeho zdravotního pojištění (veřejné zdravotní pojištění nebo dlouhodobé smluvní zdravotní pojištění).
V případě uzavření krátkodobého smluvního zdravotního pojištění je třeba se obrátit na státní zdravotnické zařízení (nemocnici). Z tohoto pojištění je vám totiž hrazena jen nutná a neodkladná péče. 

Jak zjistím, na jakého lékaře se mohu obrátit a kde hovoří cizími jazyky?
	Při sjednávání pojistné smlouvy smluvního zdravotního pojištění je možné získat kontakty na smluvní zdravotnická zařízení, kde se lze dohovořit cizími jazyky. Případný problém lze operativně řešit s pomocí asistenční služby VZP ČR.
     V České republice také existuje centrální informační systém známý pod zkratkou H.E.L.P. – hlavní evidence léčby a prevence, který je provozován Lékařským informačním centrem. V jeho rámci jsou uloženy informace o soukromých lékařích, nemocnicích,  lékárnách, lázních, soukromých klinikách, sanatoriích a všech ostatních zdravotnických zařízeních, působících na území  České republiky. 
     O každém soukromém lékaři či zdravotnickém zařízení jsou v rámci systému k dispozici základní identifikační údaje nezbytné pro navázání kontaktu a lékařský obor, v jehož rámci vykonává léčebnou a preventivní péči. Uveden je rovněž  jazyk, kterým lékař vládne v případech, kdy si to poskytovatel léčebné a preventivní péče přeje.
     Informace uložené v rámci systému H.E.L.P. jsou veřejnosti přístupné a lze je získat několika cestami. Pravidelně je vydáván Katalog léčebné a preventivní péče v ČR jak v podobě knihy, tak ve formě CD ROM.  V něm jsou obsaženy všechny údaje, potřebné pro získání základních informací o poskytovateli léčebné a preventivní péči a pro navázání kontaktu.
     Katalog je v plném znění umístěn rovněž na internetových stránkách Lékařského informačního centra na adrese www.help-lic.cz. Zde si může uživatel vyhledávat dle nejrůznějších kritérií lékaře či zdravotnické zařízení, které potřebuje.
     Lékařské informační centrum provozuje rovněž  bezplatnou informační telefonní linku 420-2-96182626, na které lze získat požadované informace každý pracovní den v době od 8.00 do 16.00 hod. Bez omezení lze informace požadovat prostřednictvím e-mailu na adrese: help_lic@netforce.cz,  dále prostřednictvím faxového čísla 420-2-96181804, písemně nebo osobně na adrese Lékařské informační centrum, Lékařský dům, Sokolská 31, 120 21  Praha 2.
     Uživatelé mobilních telefonů sítě EUROTEL mohou rovněž získat potřebné informace o lékařích a zdravotnických zařízeních  prostřednictvím mobilního operátora EUROTEL – ASISTENT a EUROTEL – PORTÁL JUICE (WAP) případně jim jejich mobilní telefon lékaře přímo vyhledá za pomoci zvláštní monitorovací funkce.

Jak zjistím, zda lékař nezneužívá toho, že jsem cizinec a chce po mně v hotovosti zaplatit příliš? Jak se mohu bránit? 
V případě, že jste pojištěn/a na základě veřejného zdravotního pojištění, není možné (až na výjimky stanovené zákonem, viz kapitola 5. této příručky) od vás požadovat přímou úhradu za poskytnutou péči. 
V případě, že jste smluvně pojištěn/a, máte nárok na bezplatné poskytnutí zdravotní péče v souladu se Všeobecnými pojistnými podmínkami. 
V případě, že jste navštívil/a zdravotnické zařízení a je po Vás vyžadována přímá úhrada za péči, na kterou se vztahuje vaše pojištění, máte samozřejmě právo přímou úhradu odmítnout. V případě, že jste již uhradil/a částku, vyžádejte si doklad o jejím zaplacení, na kterém by měla být uvedena i specifikace výkonu, který byl proveden. 
Oprávněnost vymáhání přímé platby za poskytnutou péči lze pak ověřit u zdravotní pojišťovny a domáhat se vrácení neoprávněně požadované částky, což je však obtížné.  Platbu provádějte zásadně až po poskytnutí péče.
Pokud nemáte zdravotní pojištění, je potřeba se zdravotnickým zařízením předem dojednat podmínky, za kterých Vás ošetří. Každé zdravotnické zařízení má svůj ceník jednotlivých zdravotních úkonů.. 

Jak se hradí péče, na kterou se nevztahuje mé zdravotní pojištění? 
Úhrada péče, která nemůže být provedena  z prostředků veřejného zdravotního či smluvního zdravotního pojištění, musí být provedena přímou platbou v hotovosti.

Jak se platí léky? Co když po mně chtějí v lékárně léky na předpis hradit hotově? 
Jste-li pojištěn na základě veřejného zdravotního pojištění, máte nárok na poskytování léčivých přípravků. Je zcela běžné, že na určité léky je vyžadován v lékárně doplatek v hotovosti, tento doplatek je nevratný. Pravdivost doplatku lze ověřit přímo v lékárně (případně již u lékaře), a to  v Sazebníku cen léků. 
Jste-li zdravotně pojištěn na základě dlouhodobého smluvního zdravotního pojištění, máte nárok na léky a  prostředky zdravotnické techniky ve stejném rozsahu jako osoby pojištěné na základě veřejného zdravotního pojištění s výjimkou sluchadel, elektrických vozíků a myoelektrických protéz. V případě, že lékárna po Vás požaduje přímou úhradu (na základě Všeobecných pojistných podmínek VZP pro dlouhodobé smluvní zdravotní pojištění je pojištěnec totiž povinen platit v lékárně léky na recept hotově), máte nárok na zpětné proplacení nákladů po předložení dokladu o jejich zaplacení (receptu potvrzeném lékárnou při výdeji těchto léků) na kterékoliv pobočce VZP.
U krátkodobého smluvního pojištění léky předepsané při ambulantní péči lékařem nejsou hrazeny z pojištění. Léky poskytnuté při hospitalizaci jsou součástí nákladů na hospitalizaci a jsou pojišťovnou plně hrazeny.

Jak se platí rychlá záchranná služba? 
Zásah  rychlé záchranné služby je v tomto případě součástí neodkladné zdravotní péče a je hrazen z pojištění (v případě dlouhodobého i krátkodobého smluvního pojištění).

Co mám dělat, když se mi přitíží v noci nebo o víkendu? Kam mohu zavolat? 
Po celé České republice funguje síť lékařské služby první pomoci.. V každém regionu je vždy několik zdravotnických zařízení, která jsou v případě potřeby připravena Vás ošetřit, popř. je-li to třeba, Vám poskytnou potřebnou zdravotní péči mimo tato zařízení.
V případě naléhavé potřeby přivolání  lékařské pomoci volejte linku 155 – záchranná služba.

Jaký je postup, když se mi stane úraz a nehoda a já u sebe nemám kartu pojištěnce, i když jsem pojištěn?
V České republice stále platí, že v případě, kdy Váš stav vyžaduje akutní a neodkladnou lékařskou péči, bude Vám tato péče  poskytnuta samozřejmě i bez předložení kartičky pojištěnce. Skutečnost, zda jste zdravotně pojištěn, je možné snadno ověřit. Toto ověření je možné na základě čísla pojištěnce, což je rodné číslo nebo číslo, které vychází z vašeho data narození. Je možné, že po Vás bude požadováno  předložení Vašeho  průkazu pojištěnce dodatečně. 

Mohu jít v případě zdravotních potíží rovnou k příslušnému specialistovi nebo musím nejdříve k praktickému lékaři? 
V případě, že si Váš stav vyžaduje neodkladnou péči, doporučení praktického lékaře není nutné. V případě, že vaše potíže nejsou akutní, je lepší nejdříve navštívit praktického lékaře. Ten vám v případě potřeby specializované péče vydá doporučení k odborné péči nebo žádost o vyšetření specialistou, který má smlouvu s vaší zdravotní pojišťovnou. 
Ke stomatologovi a k ženskému lékaři se chodí vždy přímo. 

Jaké jsou výše doplatků u zubaře? Musím si platit veškerou péči u zubaře nebo něco kryje i pojištění?
Jste-li pojištěn v rámci veřejného zdravotního pojištění, stomatologická péče Vám bude poskytována bezplatně, a to v rozsahu stanoveném zákonem (jedná se pouze o základní péči). Můžete si však vybrat i výkony z pojištění nehrazené, na jejichž se budete podílet spoluúčastí nebo je uhradíte v plné výši. Lékař je povinen vás o doplatku případně plné platbě předem informovat. 
Jiná situace nastává, jste-li pojištěncem v rámci smluvního pojištění. V případě krátkodobého smluvního pojištění je hrazena pouze akutní stomatologická péče do výše 5000,-Kč. 
U dlouhodobého smluvního pojištění je Vám tato péče hrazena z pojištění  pouze jedná-li se ošetření následků úrazu. Máte však možnost sjednat si nadstandardní typ pojištění pro akutní  stomatologickou péči.
 Stomatologickou péči, kterou pojistné podmínky nezahrnují, hradí pacient.

Kam se mám obrátit v případě, že mě lékař odmítne ošetřit (zaregistrovat), i když mám kartičku pojištěnce? 
V případě odmítnutí se obraťte na zdravotní pojišťovnu nebo na příslušný zdravotní odbor okresního úřadu (zdravotního radu). Na zdravotního radu se můžete obrátit i v případě stížnosti na konkrétního lékaře, jehož jednání se vám zdálo vůči vám jako diskriminační. 
Smluvní pojištěnci VZP ČR se u lékařů neregistrují. Ošetření provádějí smluvní lékaři, příp. smluvní zdravotnická zařízení VZP ČR. 

8.3.	Cizinec v zaměstnaneckém poměru 
Měním v ČR zaměstnání. Jak to mám udělat s pojištěním? Kam mám jít? Kde to mám nahlásit?
V případě, že měníte zaměstnání a přecházíte plynule z jednoho zaměstnaneckého poměru do druhého, zůstává pro Vás situace neměnná: nový zaměstnavatel za Vás  bude odvádět pojistné na všeobecné zdravotní pojištění stejně, jako činil zaměstnavatel předchozí. Oznámení o změně zaměstnání provedou zaměstnavatelé. Původní zaměstnavatel nahlásí ukončení vašeho pracovního poměru dané pojišťovně a nový zaměstnavatel vás opět přihlásí k platbě pojistného. Z  vaší mzdy bude dále strhávána 1/3 pojistného, tu za vás odvede zaměstnavatel spolu s částkou, kterou za Vás platí on (zbylé 2/3 odpovídající částky pojistného). Jako zaměstnanec máte povinnost sdělit svému zaměstnavateli pojišťovnu, u které jste registrován/a a také jakékoliv změny. V případě, že máte pochybnost zda vás nový zaměstnavatel přihlásil ke zdravotnímu pojištění, je vhodné si to osobně ověřit  na příslušné pojišťovně.
Pokud mezi dvěma zaměstnáními vznikne určitý časový úsek, ve kterém nepracujete ani jste nezahájil samostatnou výdělečnou činnost, je třeba rozlišit, zda jste osobou s trvalým pobytem v ČR (a tudíž účastníkem veřejného zdravotního pojištění) nebo zda zde pobýváte na základě víza. Pokud máte v ČR trvalý pobyt a jste zároveň osobou, za kterou platí pojistné stát (viz kapitola 3.3. této příručky), péče vám bude hrazena na základě účasti v systému veřejného zdravotního pojištění. Pokud do kategorie osob, za které hradí pojistné stát, nespadáte, musíte pojistné  příslušné pojišťovně uhradit sám. V případě, že v tomto období pobýváte v ČR na základě víza, musíte si uzavřít smluvní zdravotní pojištění u VZP.
Pokud jste doposud nebyl zaměstnán (podnikal jste, studoval jste apod.) a nyní máte možnost získat zaměstnání, získáváte se vznikem zaměstnání i účast na veřejném zdravotním pojištění. Nikam chodit nemusíte - oznámení o této skutečnosti provádí zaměstnavatel, který  zajistí i předání průkazu pojištěnce. Ve vlastním zájmu je třeba  ukončit sjednané smluvní zdravotní pojištění platné do doby získání zaměstnání, nebo do doby získání trvalého pobytu. 

Co mi hrozí, když za mě zaměstnavatel pojištění neplatí?
Jedná se o pochybení zaměstnavatele, který se vystavuje nebezpečí trestního stíhání za trestný čin zkrácení daně, poplatku a podobné povinné platby. Na vaše právo čerpat zdravotní péči na základě veřejného zdravotního pojištění  nemá tato skutečnost vliv, neboť vaše pojištění vzniká ze zákona, vznikem pracovního poměru, který založil účast i na nemocenském pojištění v ČR. 
Pokud tedy nedošlo k ukončení pracovního poměru, musí za vás zaměstnavatel odvádět pojistné.
 
Zaměstnavatel vyžaduje vstupní zdravotní prohlídku a preventivní prohlídky. Musím je absolvovat a kdo je zaplatí? Jak je to s výstupními prohlídkami?
Pokud vás zaměstnavatel odešle k preventivní prohlídce prováděné v rámci závodní preventivní péče (za účelem posouzení zdravotní způsobilosti k práci) nebo požaduje lékařský posudek ze vstupní prohlídky, jedná se o opatření činěná v rámci organy zdraví při práci, a to nejenom v zájmu ochrany vašeho zdraví, ale i zdraví ostatních pracovníků  popř. v zájmu zajištění bezpečnosti na pracovišti. Proto jste povinen/na se takové prohlídce podle zákoníku práce podrobit. Zaměstnavatel je povinen  informovat vás o tom, v jakém zařízení a kdy se máte danému vyšetření či prohlídce podrobit. 
V zákoně  je přesně stanoveno, které preventivní prohlídky jsou hrazeny z prostředků veřejného zdravotního pojištění, v jiných případech náklady hradí zaměstnavatel. Ale jsou i případy, kdy je úhrada za vstupní prohlídku dána zaměstnanci. Výstupní prohlídky hradí zaměstnavatel. 
Vstupní, výstupní a řadové prohlídky na žádost zaměstnavatele nejsou hrazeny z veřejného zdravotního pojištění. Pokud je zaměstnavatel k prohlídce vázán nějakým obecně závazným předpisem a provede úhradu za prohlídku přímo zdravotnickému zařízení, pak se tyto částky nezahrnují do vyměřovacího základu pro odvod zdravotního a sociálního pojištění. 

8.4.	Cizinec – podnikatel, osoba samostatně výdělečně činná 
Chci v ČR podnikat, jak se mohu pojistit? Co všechno musím udělat při vyřizování pojištění?
V tomto případě je potřeba rozlišit několik možných situací, ve kterých se můžete nacházet.
1/ jste v ČR držitelem povolení k pobytu. V tomto případě jste účastníkem systému veřejného zdravotního pojištění. Své zdravotní pojišťovně jste povinen nejpozději do osmi dnů nahlásit zahájení samostatné výdělečné činnosti, ve stejném termínu jste povinen pojišťovně povinen nahlásit i ukončení této činnosti. Plátcem pojistného jste vy. Pojistné hradíte formou záloh na pojistné a doplatku pojistného.
2/ jste držitelem víza za účelem podnikání. V tomto případě se musíte pojistit smluvně u VZP. Od 1.7.2001 již bylo upuštěno od praxe, kdy bylo vydání pobytového víza vázáno na předložení potvrzení o zdravotním pojištění na celou dobu platnosti víza. 
Pojištění je možné hradit dle Všeobecných pojistných podmínek v těchto cyklech:
* čtvrtletně  (vždy dopředu ),
* půlročně předem,
* ročně předem.
Pojistná doba trvá jeden rok, začíná dnem, který je ve smlouvě stanoven jako počátek pojištění a končí dnem uplynutí sjednané  lhůty. VZP uděluje za určitých podmínek  bonifikace (při poskytnutí jednorázové úhrady na 6 nebo 12 měsíců předem).  Před uplynutím sjednané lhůty (1 roku) může pojištěnec v případě dlouhodobého smluvního pojištění  požádat o prodloužení smlouvy na další období. Systém hrazení pojistného zůstává stejný, vstupní lékařská prohlídka se již neprovádí (až po 3 letech). 
Pojistné na krátkodobé smluvní zdravotní pojištění se platí na jednotlivé pojištěné dny dopředu.

8.5.	Zdravotní pojištění dítěte-cizince narozeného na území ČR
Čekám dítě, které se mi narodí na území ČR. Jak pro něj mám zařídit pojištění?
V tomto případě se řiďte následujícími pravidly a vyberte ze situací, která se vás týká.
1/ podmínky zdravotního pojištění dítěte se řídí druhem pobytu, který je možné pro dítě vyřídit,
2/ mají-li rodiče každý jiný druh pobytu (tj. např. jeden z rodičů povolení k pobytu, druhý vízum nad 90 dnů) mohou  zvolit jako základ k vyřizování pobytu pro dítě ze dvou možností tu, která je pro ně a pro dítě výhodnější, 
3/ je-li jeden z rodičů dítěte občanem ČR, je třeba napřed zjistit, zda se narozením nestane občanem ČR také dítě.  V tom případě se jeho trvalý pobyt, a tedy i zdravotní pojištění, bude řídit předpisy o hlášení a evidenci pobytu občanů.   

Dítě narozené rodičům, pobývajícím na území ČR na základě povolení k pobytu
Pokud rodiče chtějí spolu s dítětem žít dále v ČR, jsou povinni do 60 dnů od jeho narození podat cizinecké policii žádost o povolení k pobytu pro dítě. V tom případě se pobyt dítěte od narození do právní moci rozhodnutí o této žádosti považuje za pobyt trvalý. Dítě proto od narození splňuje podmínky účasti na veřejném zdravotním pojištění. Plátcem pojistného za dítě je stát. Péče o dítě v porodnici by měla být plně hrazena pojišťovnou. 

Dítě narozené rodičům, kteří na území ČR pobývají na vízum (zejména tzv. „dlouhodobé“ vízum nad 90 dnů)
Pokud chtějí rodiče s dítětem dále pobývat v ČR, jsou povinni do 60 dnů od jeho narození podat policii žádost o stejný druh víza pro dítě, jaký mají sami; účelem udělení víza bude v tom případě sloučení rodiny. K žádosti je třeba kromě dalších náležitostí předložit doklad o zdravotním pojištění pro dítě. V tomto případě je tedy nutno uzavřít pro dítě smluvní pojištění u VZP. Péči o dítě v porodnici je obvykle třeba uhradit, protože VZP dítě pojistí až po provedení jeho zdravotních prohlídek. Účinnost smlouvy se obvykle také nevztahuje zpětně k datu narození dítěte.

Dítě narozené rodičům, kteří v ČR pobývají jen přechodně (tj. do 60 dnů vycestují)
Pokud rodiče s dítětem vycestují do 60 dnů od jeho narození, považuje se pobyt dítěte v ČR automaticky za přechodný. O úhradě péče o dítě v porodnici platí totéž jako u předchozího bodu, to znamená povinnost uzavřít pro dítě smluvní pojištění u VZP, pokud nemají rodiče pojistku, v níž je dohodnuto něco jiného.

POZOR! Pokud nedodržíte šedesátidenní lhůtu k podání žádosti o povolení k pobytu nebo vízum nad 90 dnů pro narozené dítě, a zároveň do 60 dnů od jeho narození z ČR nevycestujete, policie může zrušit vaše povolení k pobytu nebo vízum nad 90 dnů. Jste-li osobou s povolením k pobytu, zaniká tím automaticky i vaše účast na veřejném zdravotním pojištění!!!!!

Dítě narozené matce, která žádá o azyl nebo která je držitelkou víza za účelem strpění pobytu podle azylového zákona
Náklady na zdravotní péči spojenou s narozením dítěte hradí stát.

Dítě narozené matce, které byl udělen azyl
Dítě narozené azylantce má účast na veřejném zdravotním pojištění až do doby, než bude rozhodnuto o udělení azylu nebo jiném druhu pobytu na území podle zákona o pobytu cizinců.

Co když se mé dítě narodí postižené? Jak se bude hradit zdravotní péče?
V tomto případě podejte do 60 dnů od narození dítěte (nebo později, pokud již dítěti bylo uděleno vízum nad 90 dnů a vada se zjistila až potom a pojistka péči nekryje) žádost o povolení k pobytu pro dítě z humanitárních důvodů. V případě podání žádost ve lhůtě 60 dnů od narození pak v případě její kladného vyřízení bude pobyt dítěte považován za trvalý již od jeho narození a péče by měla být pojišťovnou hrazena v plné výši.
9.	
Přehled nejdůležitějších platných právních předpisů z  oblasti  poskytování zdravotní péče
zákon č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na  území České republiky a o změně některých zákonů – upravuje podmínky pro vstup a pobyt cizích státních příslušníků na území České republiky;
zákon č. 325/1999 Sb., o azylu – upravuje podmínky vstupu a pobytu cizince, který chce v ČR žádat o azyl, řízení o udělení azylu či odnětí azylu, práva a povinnosti účastníků řízení o udělení azylu nebo o odnětí azylu u azylantů;
zákon č. 2/2002 Sb.,: „Zákon, kterým se mění zákon č. 325/1999 Sb., o azylu a o změně zákona č. 283/1991 Sb., o policii České republiky, ve znění pozdějších předpisů (zákon o azylu);
zákon č. 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů – upravuje podmínky veřejného  zdravotního pojištění, okruh osob, které jsou pojištěnci, plátci pojistného, práva a povinnosti plynoucí z veřejného zdravotního pojištění, rozsah hrazené péče;
zákon č. 20/1966 Sb., o péči o zdraví lidu, ve znění pozdějších předpisů – upravuje obecné podmínky poskytování zdravotní péče na území České republiky;
zákon č. 592/1992 Sb., o pojistném na všeobecné zdravotní pojištění – upravuje podrobnosti týkající se placení pojistného na veřejné zdravotní pojištění a jeho výše;
zákon č. 551/1991 Sb., o Všeobecné zdravotní pojišťovně – upravuje podmínky fungování Všeobecné zdravotní pojišťovny, ve znění pozdějších předpisů;
zákon č. 280/1992 Sb., o rezortních, oborových, podnikových a dalších zdravotních pojišťovnách, ve znění pozdějších předpisů;
zákon č. 54/1956 Sb., o nemocenském pojištění zaměstnanců, ve znění pozdějších předpisů;
zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví – stěžejní právní předpis upravující ochranu veřejného zdraví, předcházení a prevenci šíření infekčních onemocnění;
zákon č. 65/1965 Sb.,  zákoník práce;
zákon č. 1/1991 Sb. o zaměstnanosti (významný z hlediska ochrany práv zaměstnanců a uchazečů o zaměstnání);
zákon č. 455/1991 Sb., živnostenský zákon;
vyhláška č. 439/2000 Sb., o očkování proti infekčním nemocem;
vyhláška č. 56/1997 Sb., kterou se stanoví obsah a časové rozmezí preventivních prohlídek;
vyhláška č. 342/1997 Sb., kterou se stanoví postup při uznávání nemocí z povolání a vydává se seznam  zdravotnických zařízení, která tyto nemoci uznávají;
vyhláška č. 258/1992 Sb., kterou se vydává seznam zdravotních výkonů s bodovými hodnotami;
vyhláška o znaleckých komisích (mimosoudní řešení stížností na zdravotní péči);
Seznam léčiv a zdravotnických prostředků 
a další právní předpisy.

Apendix 1 (Schéma 1: Přehled úhrad zdravotní péče cizinců dle typu pobytu)

Krátkodobý

Na základě kmenového čísla studenta úkony lékaři proplácí Ministerstvo zdravotnictví

Zdravotní úkony  proplácí přímo Ministerstvo vnitra

Na základě předložení průkazu účastníka azylového řízení proplácí lékaři úkony Ministerstvo vnitra

Přechodný pobyt

S vízem nad 90 dní

Z krátkodobého smluvního pojištění v ČR
Z dlouhodobého smluvního pojištění v ČR
Z cestovního pojištění v zemi původu
V hotovosti
Z mezinárodní dohody

Z veřejného pojištění

Z veřejného pojištění

Na náklady ČR

Na vlastní nebo jiné náklady

Studuje

Pracuje pro zaměstnavatele se sídlem mimo ČR

Pracuje jako samostatně výdělečně činná osoba

Pracuje pro zaměstnavatele se sídlem v ČR

Za účelem strpění

Za účelem dočasné ochrany

Z krátkodobého smluvního pojištění na území ČR
Z cestovního pojištění v zemi původu
V hotovosti
Z mezinárodní dohody

Dlouhodobý

Z veřejného pojištění

Trvalý pobyt

Účastník azylového řízení

Azylant - pro účely zdravotního pojištění je považován za cizince s trvalým pobytem

Slovník důležitých pojmů
ambulantní specialisté
bezplatná péče
domácí péče
doprava
dostupnost péče, meze stanovené zákonem
ekvita
financování zdravotnických služeb
hrazená a nehrazená péče
léčiva (viz zákon o léčivech)
lékárenské služby
Lékařská služba první pomoci
Letecká záchranná služba
lůžková péče v odborných léčebných ústavech
nemoc
nemocniční péče
ochrana zdraví při práci
práva pacientů
prevence, různé typy prevence (primární, sekundární,m terciární)
primární péče
spoluplatba
stížnosti
úhrady zdravotnických služeb
Všeobecná zdravotní pojišťovna - VZP
záchranná služba – upřesnit pojem (záchranka)
zdraví
zdravotní péče
zdravotní pojištění (veřejné, soukromé)
zdravotnické prostředky (zákon č. 123/2000 Sb., o zdravotnických prostředcích)
zdravotnické služby
zdravotnické zařízení – komentovat fyzickou a právnickou osobu jako poskytovatele

Literatura
Zdravotní pojištění, zdravotní péče. Úplné znění právních předpisů. Sagit
Stolínová, J., Mach, J.: Právní odpovědnost v medicíně. Theatrum medico.juridicum. Galén, Praha 1998
Kuklová, D., Šubrt, B.: Povinnosti zaměstnavatele v oblasti zdravotní péče o zaměstnance. Anag, 1998
Císařová, D., Sovová, O.: Trestní právo a zdravotnictví. Orac, Praha 2000
Havlíček, K., Hemelík, T.: Nad veřejným zdravotním pojištěním. Orac, Praha 1998

Spojení  na důležité zdroje informací na internetových stránkách
min. zahraničních věcí
vláda, cr.cz
pojišťovny
nemocnice
seznam poskytovatelů
uzis.cz
sukl
komory
asociace nemocnic
sdružení pacientů
MPSV – sociální informace
okresní úřady – informační centra